Toimitusverkoston+hallinta

=Toimitusverkoston hallinta=

Jatkuvat muutokset liiketoimintaympäristössä kuten globaalin kilpailun kiristyminen, tuotteiden lyhentyneet elinkaaret ja asiakkaiden kasvavat vaatimukset ovat pakottaneet yritykset investoimaan ja kiinnittämään huomionsa toimitusverkkoihin. Samalla nopeasti kehittyvät teknologiat mahdollistaa entistä tehokkaampien toimitusverkkojen muodostamisen. Yhdessä nämä asiat motivoivat toimitusverkkojen ja tehokkaiden hallintamenetelmien jatkuvaan kehittämiseen. Toimitusverkot ovat usein kompleksisia kokonaisuuksia sisältäen suuren määrän yrityksen ulkoisia ja sisäisiä resursseja, mikä tekee niiden kehittämisestä ja hallinnasta haastavaa. Toimitusverkkoja kehitettäessä tulisi aina kuitenkin pitää kokonaisuus kirkkaana mielessä, ja välttää osaoptimointia.[1, 2]

Toimitusverkko on kaikkien niiden prosessien ja toimintojen yhdistelmä, jotka mahdollistavat tuotteiden, informaation ja rahan liikkumisen yrityksen sisällä ja yritysten välillä. Toimitusverkon hallinta kattaa laajan joukon menetelmiä toimitusverkon toimintojen integrointiin siten, että asiakkaan tarvitsemia tuotteita tuotetaan ja toimitetaan oikea määrä, oikeaan paikkaan ja oikeaan aikaan unohtamatta kustannuksia, laatua ja nopeutta. [2,3]

Toimitusverkon hallintaan kuuluvat materiaali-, informaatio- ja rahavirtojen suunnittelu, koordinointi ja kontrollointi toimitusverkossa. Päätökset tehdään strategisella, taktisella ja operatiivisella tasolla. Toimitusverkon strategisen tason tyypillisiä päätöksiä ovat muun muassa investoinnit, kapasiteettipäätökset, make-or-buy -päätökset ja uusien tuotteiden lanseeraukset. Taktisella tasolla päätetään mm. hankinnan ja tuotannon toimintatavoista, varastojen ohjauksesta ja kuljetusstrategioista. Operatiivisen tasolla tehdään päivittäiseen toimintaan vaikuttavat päätökset, jotka liittyvät tyypillisesti aikataulutukseen ja toiminnan ohjaukseen. [3, 4]

Lähteet: // [1] TTY, VTT. 2011. Parhaat tuottavat: Valmistavan teknologiateollisuuden tutkimusagenda 2020, Edita Prima Oy, Helsinki. // // [2]Simchi-Levi D, Kaminsky P, Simchi-Levi E (2008) Designing and Managing the Supply Chain: concepts, strategies, and case studies. McGraw-Hill/Irwin, Boston. // // [3]Gattorna J. 2006. Living supply chains. How to mobilize the enterprise around delivering what your customer want. Prentice Hall. // // [4]Chandra C., Grabis J. 2007. Supply chain configuration. Concepts, solutions, and applications. Springer Science+Business Media. // = = =**__ Tuoterakenteen ja dokumentaation merkitys kokoonpantavuudessa - Pauli Ruotsalainen __**= Tampereen Teknillinen Yliopisto Aiheeseen liittyvä DI-työ valmistui osana LEKAn toimitusverkoston hallinnan tutkimusta.

Tuotteen kokoonpanoprosessi on sarja toisistaan riippuvia alitehtäviä joiden suorittaminenvaatii niiden tekijältä tietoa eri työprosesseista, menetelmistä ja työkaluista. Tämätietämys on osaltaan implisiittistä informaatiota eli tietoa ei kuvata suoraan eikä sitä oledokumentoitu. Kokoonpanoprosessi nojaa myös toisaalta vahvasti tuotteesta sen suunnittelunaikana tuotettuun dokumentaatioon joka voidaan määrittää eksplisiittiseksi informaatioksi.Tuotteen kokoonpantavuuteen liittyvä dokumentaatio on siis täsmällisestija selkeästi kuvattua informaatiota tuotteen rakenteesta, tämän rakenteen komponenttienvälisistä relaatioista, sekä näiden komponenttien kokoonpanojärjestyksestä.Kokoonpanoprosessin kuvaaminen tavanomaisten kokoonpanopiirustusten kauttaon kuitenkin raskas ja paljon resursseja vaativa prosessi. Mikäli monista eri varioituvistaelementeistä koostuvan tuotteen kokoonpanoprosessi halutaan kuvata yksikäsitteisestijoudutaan tuottamaan lukematon määrä erilaisia projektiota, räjäytyskuvia ja leikkauksia. Muun muassa näihin syihin liittyvien kompromissien vuoksi kaksiulotteisetkokoonpanopiirustukset eivät usein riitä kuvaamaan laajojen monimutkaisten tuotteidenkokoonpanoprosessia kaikilta näkökannoilta riittävän tarkasti. Tämä johtaa siihen, ettäimplisiittisen tietämyksen painoarvo kokoonpanoprosessissa muodostuu liian suureksipuutteelliseen dokumentaation kautta. Tässä työssä esitetään menetelmä eksplisiittisen kokoonpanodokumentaationtuottamiseen käyttämällä hyväksi suoraan tuotteesta saatavilla olevaa kolmiulotteistainformaatiota eli 3DCAD-malleja.Menetelmä hyödyntää mekaniikkasuunnitteluohjelmistoihinsisältyneet hyödyntämättömätresurssit antamalla sen tuottama kolmiulotteinen informaatiosuoraan muiden osaamisalueiden käyttöön. Dokumentaatiomallia voidaan näin hyödyntäämonialaiseen palautteen käsittelemiseen suunnitteluprosessin aikana, kokoonpantavuuden sekätyömenetelmien kehittämiseen, suunnitteluhistorian tallentamiseen sekä täsmällisen selkeään kuvaukseen koko kokoonpanoprosessista.

// //